User blog:Sommmerjan/Vernakulární památkové informační systémy?

« Předchozí « Blog » Následující » 1/ Občas se mj. podívám, zda se nějak vylepšila možnost vyhledávání dokumentace z fondů NPÚ aj. českých poskytovatelů dat v Europeana.eu. Za sebe nějakou velkou podporu a příval usnadnění nevidím. Ocenit musím snahu vést lidi k využívání bohatství sbírek např. v podobě blogů nebo virtuálních výstav. Jinak ale vyhledávací pomůcky poskytují sice hojné výsledky, ale obtížně filtrovatelné. Může na to mít vliv mnohojazyčnost či nedostatečné sjednocení při vytváření metadat na straně poskytovatelů dat z „národních“ úrovní. Nakonec je nepříjemné i to, že mezi filtry není k dispozici „zoomovatelný“ výřez v mapě. Ale tento nástroj většina informatiků dosud neumí docenit…; nebo působí technické potíže…

Velké množství dat z mnoha zdrojů
2/ Při zmínce o dílčích nejednotnostech metadat (klíčových slov, kategorií, tagů) můžeme i trochu zalitovat, že se programátoři a ti, co je úkolují, nezhlédli v některých možnostech „kategorizace“ dat na Wikipedii. I když je z různých prezentací na konferencích apod. viditelné, že výměna zkušeností se intenzivně odehrává.

3/ Přesto se díky různým národním apod. projektům výzkumu či prezentace apod. mnoho energie vydává na tvorbu systémů, které sice odpovídají představám nějakých vlivných odborníků či týmů, ale často se bez široké koordinace rozvíjejí např. ve snahách lokálně vyřešit nějaké problémy, iritující u dosavadních databází apod. Nejednou se pak trendy rozbíhají různými směry.

4/ Jistě nelze přehlédnout standardizační snahy v globálním měřítku, patrné zejména u muzejníků, ale jejich dopad do „národních“ aj. systémů bývá přeci jenom různě důrazný. Zřejmě mnohé standardizační směrnice jsou přes dohodu chápány spíše jako „věc názoru“, tedy ne tak neoddiskutovatelně, jako jednotky pro měření času či délek.

5/ Jistěže mnohé případné odchylky dokáží technici časem korigovat či překonat. Ale vzhledem k nejednotným terminologiím apod. odhaduji, že komplikace se – zbytečně – stupňují. V tomto prostředí se ztěžuje až znemožňuje souborné využívání dat pro srovnávací studia apod.

Vernakulární zdroje dat
6/ Čili se vlastně do jisté míry ocitáme v situaci, kdy jednotlivé systémy reagují na místní priority či politické vlivy, a v různé míře dokáží absorbovat stav odborných znalostí na „nadnárodní“ nepolitické úrovni. To je zajímavé proto, že to velmi připomíná definice „vernakulárních“ jevů, jak jsou v rámci památkové péče spojovány především s historickou venkovskou architekturu.

7/ No, ale při transportu metadat do Europeana.eu dochází k tomu, že v pojmenováních věcí, jejich popisech a případně uplatněných klíčových slovech se scházejí terminologie z oborů dosud více méně pracujících v izolaci.

Co vše ale je vernakulární?
8/ (Zde odbočuji k monologickým otázkám, co vše lze označit jako vernakulární. )

9/ Takže jsem právě při zmíněném ověřování, jestli po nějaké korekci nebudu moci lépe hledat informace ze svých zájmových sfér, ale také, jak se kontinentálně projevují velké dodávky dat od NPÚ, narazil na foto, které mi přišlo zajímavé (oslepená fasáda ve spodní části zcela bez oken – jediný otvor v ose z tohoto úhlu pohledu nelze vidět).

10/ U položky je odkaz na zdroj v MIS NPÚ. A tak se po krátkém zakroužení ocitám opět ve sféře vernakulárna… Dům je totiž typologicky či jak kategorizován pomocí Uživatelského klíčového slova jako – „vernakulární architektura“. Dobrá, je to svým způsobem venkovské stavení(?). Ale je to také městská vila, bezpochyby projektovaná školeným architektem a opatřená architektonickými prvky, svědčícími o dobrém rozhledu po módně modifikovaném historizujícím (novorenesančním) tvarosloví asi těsně po roce 1900.

11/ Co tedy reálně odpovídá převažujícím definicím vernakulárna, to je „řešení“ holé uliční fasády přízemí (ve střední části průčelí je situováno „plastové“ okno, v tomto pohledu zřejmě zakryté korunou nevelkého stromu), popírající jakýkoliv respekt k architektonickému řešení, ačkoliv jeho část v horních partiích stavby zůstala zachována a zřejmě byla i řemeslně solidně opravena (není zcela jasné kdy, protože datace vzniku a úprav souboru na Europeana.eu a v MIS se liší). Otázkou proto je, zda tato dodatečná zjednodušující úprava byla důvodem pro volbu zvoleného označení.

Na okraj
12/ V metadatech souboru v MIS není recipročně uveden odkaz na Europeana.eu, i když by možná mohl být důležitý třeba i proto, že tam je fotografie specifickými nástroji porovnatelná s dalšími soubory.

13/ Lokalizace objektu v mapě Europeana.eu je pro teď chybná, protože nejspíše nedošlo při přenosu ke správnému spárování souřadnic (řada objektů v ČR ze zdrojů v MIS je v Europeana.eu lokalizována do širého oceánu).

14/ Mluvit o "vernakulárních" informačních systémech je přeci jenom asi nadměrně nezvyklé v situaci, kdy se tak intenzivně dostavují výsledky sjednocování dat. Nicméně odlišnosti dat i terminologií jistě tu a tam vyvolají trochu zájem. Např. u "vernakulární" architektury i kvůli upřesňování toho, co takto budeme označovat.

Reference
© Jan Sommer, 20190314