User blog:Sommmerjan/MIS dnes – (po)otevírání přístupu k vědeckým památkovým informacím

Integrovaný informační systém NPÚ nám zpřístupňuje mnoho informačních zdrojů. Cestou k uloženým souborům je Metainformační systém – MIS. Co jsem slyšel, ne každý se v něm snadno zorientuje, ale dobrá, nic není úplně jednoduché. Detaily kdyžtak nechme na jindy. Kromě fotografií, o kterých zde již padaly zmínky, jsou touto cestou zpřístupňována velká kvanta dalšího archivního, ale i výzkumného a aktuálního informačního materiálu (OPD, monitoring stavebně-technického stavu). Je jistě dobré, když se škála funkcí tohoto datového úložiště rozšiřuje a snad si i památkáři polem bojující i manažující uvědomují, jak obrovitý odborný kapitál se "skrývá" v tom, že jsou data na jednom místě. Samozřejmě nelze přehlížet ony problémy s tříděním a vyhledáváním. Ale aspoň je šance na vylepšování, kdežto data mimo systém moc velkou šanci stát se užitečnými v systémovém měřítku nemají.

V uplynulých měsících byla naléhavá potřeba snadnějšího zpřístupňování odborných informací pod "heslem" otevřeného přístupu (Open Access – OA) zaznamenána i v NPÚ a došlo i ke konkrétním krokům. Řešitelům vědecko-výzkumných projektů bylo uloženo do MIS vkládat všechny výsledky řešení, což se má týkat i veškerých publikačních výstupů, včetně verzí odborných článků. Zde ještě lze tušit další vývoj ohledně licencí (např. při spoluautorství externích osob apod.). Problém je také získat přehled, co souvisí se kterým projektem apod. Je více méně zřejmé, že řešením by bylo vytvoření "nadřazených" přehledových stránek, shrnujících seznamy výsledků všeho druhu s odkazy (weby, články, konference). Nic takového dosud neexistuje, některé projekty vytvářejí atomizované weby či spolupracují na webech jiných osob či institucí. Srovnání s jinými systémy organizace dat podporují tezi o výhodnosti wiki – ale to je také na jindy.

Není sice plně systémovým řešením jednoduchá stránka o zpřístupnění certifikovaných metodik, ale jako základní pomůcka to účel plní. Tyto metodiky jsou aktuálně také zpracovávány v rámci projektů vědy a výzkumu.

Další otázky mohou vznikat i kolem úvah o zpřístupnění různých pracovních podkladů, etapových zpráv, konferenčních prezentací, vytvořených výstav apod., bez kterých může být závěrečný výstup obtížněji pochopitelný a dále využitelný. Nejspíše by bylo potřebné, aby řešitelé odborné partnery i veřejnost nějak v únosné míře informovali již v průběhu řešení projektu (samozřejmě v míře dané licencemi i spolehlivostí informací v dané etapě řešení). Např. projekty směřující k vypracování a vydání metodiky by takto otevřeně mohly získat účelnou zpětnou vazbu.

Přitom by bylo dobré promýšlet i jinou věc. Že by totiž bylo potřebné i tyto operativní informační nástroje (projektové weby s informacemi o publikacích, konferencích, s blogy apod.) nějak provazovat. Třeba proto, aby se napříč projekty vytvářely a využívaly společné slovníky, ale i nástroje IT (GIS, MIS, wiki...). Začít by se mohlo aspoň tím, že se krom ukládání výsledků v MIS řešitelům uloží zapojit se s webem do jednoho společného systému. Zveřejnění výsledků v MIS je vlastně spíše špičkou ledovce potřebné odborné komunikace s využitím moderních IT (mělo by se stát třešinkou na dortu...).

Vzorovým příkladem špičkového projektového webu je Ochrana a péče o historickou kulturní krajinuprostřednictvím institutu krajinných památkových zón prostřednictvím institutu krajinných památkových zón.

OA na úrovni doby už neznamená jen zpřístupnění pdf souborů se souhrnnými texty. I když za to samozřejmě musíme být velmi a velmi vděční. Na druhé straně nelze přehlédnout, že na webu NPÚ je volně dostupná téměř celá edice Odborných a metodických publikací, již před lety tam byly zpřístupňovány články z časopisu Zprávy památkové péče, ročenky středočeského územního odborného pracoviště NPÚ, články z Památek západních Čech i jiné.

S publikováním výsledků souvisejí i další otázky. Např. články, které jsou výsledkem řešení projektů věda a výzkumu, by také měly být zveřejňovány v MIS. To se tedy týká i článků ze Zpráv památkové péče, které již byly a jsou zpřístupňovány jinde a s jinou ediční "strategií". Uveďme si zde příklad článku z oblasti IT, nedávno zpřístupněného v MIS ve formátu pdf (zatím je to první vlašťovka mezi zatím zpřístupněnými certifikovanými metodikami). Ale současně je s předpokladem aktualizací dostupný i jinde (navíc webové řešení nabízí mnoho možností odkazů, doplňků, rozšíření obrazové dokumentace apod., nemyslitelné v tisku a minimální ve formátu pdf v MIS).

Stále více (i když z celkového pohledu vzácně) autoři sami články publikují na dalších místech (academia.edu, researchgate.com...). Pokud bude článek v MIS, lze na něj z těchto míst odkazovat, což má své další výhody (možnost článek začleňovat do tematických souvislostí apod.).

V MIS by navíc mohly a měly být uloženy i soubory publikované jinde, případně i takové, které zůstanou (po jistou dobu?) dostupné jen pro interní pracovní použití. Tím by bylo možné dosahovat potřebné komplexnosti, bez apriorních omezení na výsledky vědy a výzkumu či certifikované metodiky.

Otevřený přístup je vlastně také otevřený stálým změnám a novým možnostem. Nelze téma "uzavřít" jen otevřením dveří dokořán – mechanickým zpřístupněním souborů v MIS. Každopádně lze tento krok hodnotit leda jako vítaný přínos, krok velmi potřebný, který si také zaslouží diskusi o dalších možnostech a trendech. Co bychom měli v praxi ověřit, jsou aktualizované weby navazující na metodické publikace a umožňující zpětnou vazbu, komentáře, dotazy, publikaci aktuálních příkladů dobré praxe apod. Čili ten přístup otevřený obousměrně...