Pozednice

Slovník > Stavby > Konstrukce staveb > Střecha > Krov | Dřevěné konstrukce historických staveb Pozednice je součást tradičních dřevěných krovů sedlových, pultových aj. střech se šikmými střešními plochami, užívanými zejména v mírném až polárním klimatickém pásu. Jedná se zpravidla o trám uložený na korunu obvodového zdiva či do něj vezděný.

Na něm jsou pak uloženy vodorovné trámy konstrukce krovu – jedná se obvykle o vazné trámy hlavních příčných vazeb či kráčata mezilehlých vazeb. Do horní strany těchto vazných trámů pak bývají zapuštěny čepy krokví, na konce přesahující před líc zdi jsou osazeny námětky a z čela bývají přičepovány dřevěné římsy, jsou na ně osedlány prahové vaznice ležatých stolic apod., do boků vazných trámů plných vazeb bývají začepovány výměny pro kotvení kráčat mezilehlých vazeb.

Z hlediska uchování a konzervace historických konstrukcí staveb a památkové péče jsou pozednice velmi ohroženou součástí krovů. Je tomu tak hlavně proto, že při poruchách krytiny dochází k zatečení srážkové vody na korunu zdiva a promáčení pozednice. Zejména obezděné pozednice pak velmi špatně vysychají a jsou napadány hnilobou. Zkáza je nejvíce urychlena, pokud vlhké či promočené dřevo pozednice (opakovaně) promrzne (krystalizační tlak ledu potrhá buněčnou strukturu dřeva a brzy je promění v prach).