Vlašský komín

Slovník > Komín >

(Pracovní mezifáze pokusného ...zpracování.)

Komín, jehož těleso (kouřovod) obvykle částí vystupuje před vnější líc obvodového zdiva budovy. Pokud komín odvádí spaliny z vyššího podlaží než z přízemí, je obvykle založen na krakorcích zapuštěných do zdiva, jež mohou být spojeny kamenným či dřevěným překladem, případně segmentovou klenbičkou apod.

Historie
Název byl zřejmě odvozen od toho, že tyto komíny zejména v 16. století používali na renesančních stavbách vlašští (italští) stavitelé. Na základě této představy je termín používán i v aktuální odborné komunikaci.

Přitom však jsou tyto komíny v současnosti zachované na území ČR jen vzácně, protože významněji trpěly ve středoevropském klimatu (ve srovnání se středomořským).

Je také třeba vzít v potaz, že v našich podmínkách se objevují ojedinělé příklady středověkého původu, podle všeho nejspíše na hradech, o když se asi mohlo jednat o poněkud jiné uspořádání, kdy od topeniště (krbu) u vnitřního líce tlusté zdi stoupal kouřovod nejdříve šikmo vzhůru k vnějšímu líci, kde ústil do předsazeného drobného hranolovitého tělesa, osazeného na konzolách a stoupajícího svisle ke koruně zdi.

Variety, synonyma
Jako "vlašský komín" jsou zřejmě v některých starších publikacích označovány i mohutnější dymníky, situované uvnitř dispozic objektů, zejména venkovských obytných staveních.

Literatura

 * Jiří Škabrada: Vytápění. Renesanční stavby, in: Konstrukce historických staveb, Argo, Praha 2003, ISBN 80-7203-548-7, s. 266:
 * U běžného městského domu bylo vytápění obytných místností vázáno na hospodářskou kuchyni s dymníkem. Převažující konstrukce dymníků i v městském prostředí byla dosud dřevohliněná, protože víme, že i v Praze patřila tato konstrukce ke zkouškám v tesařském cechu.
 * Ve stavbách nejvyšší sociální kategorie je již zcela běžné nejen nepřímé vytápění kachlovými kamny, ale i zděná konstrukce komínů, resp. dymníků, jejichž provádění patří k „vlašským“ zednickým dovednostem (vlašský se nazýval jednak zděný komín obecně, a zvlášť zřejmě komín v obvodové stěně, zčásti rizalitovitě vysunutý: toto specifické, z jihu importované umístění se v našich klimatických podmínkách neujalo). Preferování zedníků „vlašského“ původu znamenalo i pokračování, nebo dokonce oživení výstavby krbů v nových renesančních zámeckých stavbách, protože tento způsob vytápění se vyskytoval v domovských oblastech těchto řemeslníků nejčastěji.

Slovníky
Vševěd: "...typ komína, který neprostupuje budovou, ale vystupuje z obvodové zdi; je nesen kamennými krakorci." (20200318).

Obnova.sk: "...druh komína al. otvoreného komína, ktorého teleso nie je zabudované v múre, ale je vysadené na fasáde, nesené konzolami." (20200318).

Diskuse
Facebook1. (20200318).