User blog:Sommmerjan/Měkký modernismus. Novinka v památkovém slovníku?

« Předchozí « Blog » [https://npu.wikia.com/wiki/User_blog:Sommmerjan/MIS_dnes:_Pam%C3%A1tk%C3%A1%C5%99i_postupn%C4%9B_vyfotografuj%C3%AD_prakticky_cokoliv_%E2%80%93_a_je_to_tak_spr%C3%A1vn%C4%9B! Následující] » 1/ Mnohá inovativní označení jevů, věcí, vlastností… asi vznikají ve snaze lépe specifikovat nějakou součást skutečností, které dosud byly shrnuty pod nějaký výraz, vzniklý v určité situaci. Na ni reagovali účastníci tím, že celkem snadno přijali označení, které odlišilo nový jev, směr, styl od předchozího. Následně pak dochází k různým modifikacím, potřebným např. pro odlišení rané fáze, vrcholné či pozdní. Podobně se časem může dojít i k vyčlenění souběžných proudů, které může být třeba na rozdíl od dosavadního diskurzu rozčlenit např. na radikální, akademický nebo ovlivněný něčím z minulosti či z exotické ciziny apod.

2/ Zřejmě i dnes se z potřeby nějakého zpřesnění sdělované myšlenky vkrádají do komunikace výrazy, které – pokud mají nárok na nějakou budoucnost – jsou různými skupinami různě rychle aplikovány (dočasně může docházet i určitému rozlišení zasvěcených, kteří se již s termínem seznámili a vytvořili si představu, čemu z poznaného světa odpovídá). Zřejmě někde v této fázi se nyní nachází zavádění termínu měkký modernismus.

3/ Ten je zřejmě chápán jako modifikace modernismu snad nějak odlišného od modernismu jako takového. Problém ale je i v tom, že ani onen základní modernismus není zcela jasně definičně vymezen.

4/ Např Wikipedie při odlišení měkkého modernismu jej přímo obecněji definuje vlastně přirovnáním k Bruselskému stylu:


 * 5/ Bruselský styl je vžitý název pro výtvarný styl, uplatňující se v architektuře a užitém umění v Československu na konci 50., v 60. a 70. letech 20. století. Název je odvozen od fenomenálního úspěchu, který zaznamenala československá účast na EXPU 58 v Bruselu a který motivoval československou společnost k hledání nového vizuálního stylu v architektuře a užitém umění. Obecněji ho lze definovat jako měkký modernismus.

6/ Brusel lze označit jako měkký modernismus, v němž se výrazně uplatňuje výtvarno.

7/ Asi tedy lze měkký modernismus chápat jako stavby, které se odlišují od modernismu jako takového tím, že nepůsobí tak stroze, jsou obdařeny některými zaoblenými útvary, zkoseními, plastickými doplňky a barevnými povrchovými doplňky. Termín se zatím zřejmě nejvíce vžil v dosahu působení UJEP Ústí nad Labem.

Příklady (výběr zatím jen typový)

 * 8/ Ústí nad Labem, Magistrát.


 * 9/ Ústí nad Labem, ABC domy. Velká Hradební 14-22.


 * 10/ Ústí nad Labem, Krajské ředitelství policie, Lidické náměstí 9.


 * 11/ Plavecký stadión v Praze-Podolí.


 * 12/ Bruselský pavilón - bývalá restaurace na Expo 58.


 * 13/ Prodejní stánek PNS v Podbořanech. (verif. 20190215)

Souhrn
14/ Částí autorů je jako měkký modernismus téměř synonymicky nazýván i Bruselský styl. To ale bez nějakého bližšího vysvětlení (pokud jsem dohledal). Připojené příklady i ilustrační fotografie nasvědčují tomu, že definice může odlišovat měkký modernismus tak, že při využití poměrně strohých betonových, kovových a skleněných linií či ploch hledá odlišný výraz v zakřivení či zvlnění ploch i hran. Takové „změkčení“ hmot bývá uplatněno na solitérních objektech (úřady, smuteční síně, společenská centra, obchodní domy). Nicméně přesnější specifikaci je třeba svěřit specialistům. Zde nás spíše zajímala otázka vznikání nových „kategorií“ tam, kde dosavadní označení nepostačují potřebám v souvislosti s upřesňováním detailních výzkumů.

15/ Možná byla důvodem volby tohoto termínu potřeba odlišit měkký modernismus od brutalismu.

Reference
© Jan Sommer, 20181112. (edit. 20190215)