SHP

Slovník > Metody > Metody zkoumání

(Vše, co je zde obsaženo, je neoficiální pracovní neobjektivní... Jakákoliv vyjádření či rozhodnutí z hlediska památkové péče v konkrétních souvislostech mohou vydat jen příslušné organizace či orgány státní správy či samospráv.) Stavebně-historický průzkum (SHP)

Komplexní metoda zkoumání historických stavebních objektů, kombinující různé zdroje informací (stavební průzkum, archivní výzkum...) s cílem co nejpřesněji rozpoznat stavební vývoj a identifikovat památkovou hodnotu objektů. Cílem je vytvořit co nejobjektivnější základ pro stanovení koncepce obnovy památek. Základem je nedestruktivní přístup, tedy sběr terénních poznatků pouhým pozorováním, bez sondáží či jiných zásahů.

Historie
Počátky analýzy staveb souvisejí s romantickými rekonstrukcemi zejména hradů a chrámů ve druhé polovině 19. století, neboť cílem stavitelů i investorů bylo provedení exaktně přesné obnovy původního stavu.

O významný rozvoj metody a o její neoddiskutovalnou pozici v oborech souvisejících s péčí o stavební památky se zasloužil především Dobroslav Líbal. Ten v rámci Státního ústavu pro rekonstrukce památkových měst a objektů metodu precizoval, standardizoval a zavedl do rutinní praxe.

Okolnosti průzkumu

 * Optimální je, jestliže průzkum probíhá jako nedestruktivní v době před stanovením způsobu případně zamýšlených úprav památky.
 * Z hlediska kvalitativních parametrů výsledků je nejsprávnější trvat jak ze strany odborných instancí, tak ze strany zpracovatele SHP na tom, aby vstupní standardní nedestruktivní SHP pokračoval vhodně rozvrženými etapami OPD v průběhu případných stavebních aj. zásahů, při všech dalších průzkumech (např. statických sondážích). Lze stanovit, aby celý SHP byl rozvržen tak, že bude uzavřen až v momentu kolaudace úprav, případně lze v průběhu oprav realizovat samostatnou akci OPD, ovšem důsledně navazující na SHP, ale podle časového rozvrhu zásahů je možné nezastupitelné doplňující poznatky zaznamenat v dílčích elaborátech OPD. Tuto návaznost lze doporučit a výsledek bez jejího zajištění vždy bude postižen četnějšími nepřesnostmi (v analýze i hodnocení).
 * SHP bude vždy využívat i výsledky všech dřívějších průzkumů a výzkumů. Nicméně je reálná i možnost, že z organizačních či jiných důvodů může být např. v průběhu opravy proveden OPD, aniž mu předcházel SHP. V jistém smyslu totiž OPD není závislý na tom, jestli v předstihu vznikl nějaký SHP.

Podrobnost, přesnost / pracnost

 * Zpracování může být v různé míře podrobné i přesné. Tedy i povšechný záznam jen jediné části stavby může být proveden zcela přesně, anebo naopak velmi přibližně. A současně velmi podrobný záznam řady detailů může být nepřesný v proporcích, lokalizaci, ale také z hlediska interpretace apod.

Identifikace zkoumaného objektu. Nálezová situace

 * Bez ohledu na přesnost průzkumu a dokumentace je základním požadavkem na zpracovatele zcela jednoznačně identifikovat zkoumanou věc, tak aby při následném využití elaborátu nemohlo dojít k nejasnosti, nejistotě či záměně.

Typ zkoumaného objektu

 * Ačkoliv z hlediska objektivního záznamu skutečností lze požadovat, aby byl každý průzkum prováděn shodným způsobem, speciální přístup si vyžádá řada památek. Výtvarně náročné slohově pojednané stavby vyžadují znalosti příslušného slohového období, kdežto chemická továrna by měla být zkoumána se znalostí příslušné výroby. Tomu nutně již v popisné části odpovídá užívaný slovník. "Nezaujatý" popis materiálů a forem by mohl vyznívat až komicky.

Pracovní metody - tradiční / moderní

 * Zpracování papírového elaborátu vs. pokročilé databázové řešení (BIM).

Koordinace s jinými průzkumy

 * Samozřejmou součástí příprav průzkumu je nutnost ověřit a shromáždit veškeré informace z odborné (ale třeba i místopisné) literatury, z archivů, muzeí apod. Podle okolností lze takové údaje doplňovat v průběhu průzkumu (když je např. velký tlak investora na urychlení terénní práce). V případě dílčích akcí typu OPD je na zpracovateli, nakolik podle kapacitních možností a termínových okolností elaborát doplní o další údaje.
 * Velmi důležitou součástí akce SHP je zajištění koordinace s ostatními průzkumy. Dosud není zavedeno do průzkumné praxe zadávání průzkumů jako komplexních akcí, kdy dodavatel koordinaci garantuje (statické sondy + SHP a AV, restaurátorský průzkum + SHP apod.). Ačkoliv ze souhrnné metodiky lze takové pravidlo vyvodit. [Václav Girsa: Předprojektová příprava a projektová dokumentace v procesu péče o stavební památky.]

Popis objektu

 * Popis objektu obvykle vzniká v průběhu prohlídky formou více či méně formalizovaného záznamu (heslovitě, ve větách, skicami s poznámkami). Z hlediska úspory času v terénu může být vhodný hlasový záznam (diktafon).

Terminologie

 * Při popisu objektu i nálezových situací je třeba užívat kodifikované nebo ty nejobvyklejší termíny. U specializovaných témat (industriální objekty, kultovní objekty místně výjimečných věrouk) se doporučuje doplnit elaborát specializovaným slovníčkem.

Běžný popis

 * Běžně převládající metodou slovního podání popisu je plynulý text ve větách a odstavcích.

Strukturovaný popis, Raumbuch

 * Strukturovaný popis je při správném uspořádání velkou pomocí pro uživatele elaborátu.
 * "Raumbuch" nemá ustálené české pojmenování. Jedná se o specifickou formu, rozpracovanou v Německu, kde byla popsána v opakovaně vydávané metodické publikaci. Předností je snadno proveditelné přehledné členění elaborátu ve vztahu k prostorovému uspořádání objektu. Přitom je možné na jednom místě nalézt jak údaje popisné a hodnotící, tak i návrhy pro správné zacházení s popisovanou částí či prvkem památky. Tím je také umožněno snadnější využití poznatků i námětů v další praxi - projektové, realizační i kontrolní.

Inventarizace

 * Strukturovaný výčet prvků stavebního objektu (všech, z části objektu, zvoleného typu...). Ve formě seznamu, tabulky, databáze...
 * Dosud není stanoven standardizovaný postup.

Hodnocení objektu

 * Hodnocení aktualizovaných znalostí o objektu
 * Stavební technologie, typologie
 * Uměleckohistorické hodnocení
 * Památková hodnota

Struktura elaborátu

 * Titulní list
 * Anotace

Související metody
Archeologický výzkum.

Restaurátorský průzkum.

Operativní průzkum a dokumentace historických staveb.

Dendrochronologie.

Sondáž.

Osobnosti oboru

 * Jan Beránek
 * Martin Ebel
 * Mojmír Horyna
 * Luboš Lancinger
 * Dobroslav Líbal
 * Petr Macek
 * Jan Muk
 * Michal Patrný
 * Jan Pešta
 * Milada Radová-Štiková
 * Michael Rykl
 * Jiří Škabrada
 * Jan Veselý
 * Pavel Zahradník

Literatura
Metodika: Petr Macek: Standardní nedestruktivní stavebněhistorický průzkum, Odborné a metodické publikace, č. 23, Státní ústav památkové péče, Praha 2001, ISBN 80–86234–22–3. PDF.

Rudolf PROCHÁZKA, Pavel VAŘEKA: Manuál terénního archeologického výzkumu odkryvem/popis stratigrafických jednotek (Field Archaeological Research Manual/Context Recording Manual). Plzeň. Katedra archeologie FF ZČU v Plzni ve spolupráci se spol. Archaia Brno. 2005. academia.edu. S hutnou kapitolou k dokumentaci a popisu staveb.

Jan BERÁNEK, Lucie BERÁNKOVÁ, Jana ČEVONOVÁ, Petr MACEK, Michal PATRNÝ, Jindřich ZÁHORKA, Pavel ZAHRADNÍK: Metodika stavebněhistorického průzkumu, NPÚ, Praha 2015, 176 s. ISBN 978-80-7480-037-5. WEB. PDF.

Vít HONYS, Táňa ŠIMKOVÁ, Lucie RADOVÁ, Hana VESELÁ: Metodika dokumentace sakrální architektury (kostely a prostorové kaple), NPÚ, Ústí nad Labem 2015, 98 s. ISBN 978-80-85036-59-6. WEB. PDF.

Odkazy
Sdružení pro stavebněhistorický průzkum

Stavebně historický průzkum - metodika. Stránka související s přípravami nové oficiální metodiky SHP. Obsahuje četné detailní příklady zpracování a hodnocení různých nálezových situací. Záměrem je rovněž podrobný terminologický slovník.

Zahraničí

 * Building archaeology, in: Conservation Wiki (verif. 20210124)


 * Building Archaeology: A Non-Destructive Archaeology, in: 15th World Conference on Nondestructive Testing Roma (Italy) 15-21 October 2000 (verif. 20210124)


 * How to do… Buildings Archaeology, in: Heritage Calling. A Historic England Blog (20160728; verif. 20210124)

Reference
