User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Defilé evidenčních a vědeckých formulářů?

Nesporným obohacením informační pokladnice MIS se v posledním více než roce stávají také všemožné evidenční formuláře. Jejich vznik byl tradičně motivován potřebou jednotné evidence kulturních památek, čehož se mj. docilovalo vyplňováním kolonek se standardními tématy, jež umožňovaly přehledně uvést a vyhledávat typ památky, číslo popisné domu, převládající konstrukce, architektonický sloh apod. Takové osvědčené fazóny pak s různými dílčími modifikacemi vládly i různým kampaním aktualizace či reidentifikace památkového fondu, ale v obdobné struktuře byly převzaty i mnohde jinde, když se evidovaly památky různého druhu, ve specifických regionech apod. Skoro v každé pracovní kampani pak došlo k nějakému dílčímu vylepšení na základě zkušeností s předchozími formuláři. Zřejmě nikdy nedošlo k nějakému trendu tabulky sjednocovat, přínosy jednoho projektu využít v ostatních apod., přístupy vylepšovat a na nové úrovni využití třeba vydáním aktualizované metodiky apod. (Není to tak malicherné, protože každé vylepšení by mělo nějak navazovat na dřívější standard.)

Postupně pak docházelo i k pronikání databází. Ani zde však jednotný přístup nebyl prosazen, ačkoliv v té době se již prosazovaly globálně přijaté standardy (kdysi CIDOC-CRM, dnes mj. např. Wikidata, respektující prakticky vše, čeho bylo v těchto oblastech dosaženo – např. Czech cultural heritage ID). Kolonky jsou stále jinak seřazeny, pojmenovány, klíčová slova či „autority“ neodpovídají standardům institucí typu NA, NK… A ani praxe těchto vrcholných institucí mnohdy není jednotná, nebo nerespektuje speciální významy pojmů v různých dílčích oborech apod. (takže není co vytýkat, protože není čeho se chytit...). Ale abych neodbočoval ještě více…

Databáze často nejsou volně dostupné a jsou nahrazovány „exporty do pdf“ apod. Tak dochází v nejednom případu k opakování dat či k jejich volnému převyprávění, přitom tak, aby se daly „vykrýt“ kolonky, fixované na počátku toho kterého projektu.

Nicméně je jasné, že takové přístupy v mnoha případech motivují popisnou práci a většinou ji také zpřehledňují (i když mohou vyvolávat či skrývat nespojitosti textu).

Tak či tak lze jen uvítat obohacení informační pokladnice MIS novými dodávkami. Jednou z takových je série dokumentací z výzkumného projektu (odhaduji, že koordinovaného se záměrem podpořit zapsání chmelařského dědictví na seznam přírodního a kulturního dědictví lidstva UNESCO).

V MIS si prohlédneme formulář (v některých prohlížečích je podporováno listování v náhledu, ale není zcela jasné ve kterých, zda po opakovaném načtení apod.), nebo si jej můžeme stáhnout v pdf.

Zatím jedna(?) z fotek je zpřístupněna samostatně. (Příznačnou vlastností MIS zatím je, že v metadatech fotky nevidíme, že k ní lze informace najít v onom formuláři a u formuláře nejsou odkazy na příslušné obrazové soubory.) Nicméně trochu tajemná značka v detailním metadatovém formuláři (generovaném z databáze) nás přivede do Památkového katalogu, jehož obsah přeci jenom většinu propojení (s GIS aj.) také obsahuje.

Je specifikem současného stavu prací na MIS, že se nedočkáme nasměrování k dalším informacím o ve formuláři pdf zmíněném výzkumném úkolu. Ten se zřejmě jmenuje malinko jinak, než je uvedeno ve formuláři, „Dokumentace historických staveb sloužících pro zpracování chmele“, trochu skrytý na subwebu územního odborného pracoviště NPÚ v Ústí nad Labem. Ale to je určitě mnohokrát lepší, než častější odkládání zpřístupnění informací. Stránka ovšem není nijak datovaná, nejsou odlišitelné její aktualizace apod. (i když můžeme uvítat vybrané datované údaje z postupu dokumentačních a výzkumných prací). (Pomineme drobné přepisy jako „schozové otvory“ a opakovaně zkomolenou zkratku ISSPP místo správné IISPP – to je malichernost, než si třeba usmyslíme hledat údaje o IISPP fulltextem…)

Klíčovým slovem v MIS jsou „chmelařské stavby“, ovšem na pláncích ve formuláři výzkumu je uvedena „sýpka“ (ale to se zřejmě nevylučuje; nicméně ten, kdo by "parametricky" vyhledával sýpky, tuto asi "oželí"...).

Ilustrace s uvedením zdroje


 * Obr. 1: obec Želeč, okres Louny, Ústecký kraj, objekt na p.č. 4/1, KARTA, autor originálu Lucie Radová, vytvořeno 20160617, v MIS NPÚ publikováno 20171104. Zdroj. KS: chmelařské stavby. MDT neuvedeno.


 * Obr. 2: obec Želeč, okres Louny, Ústecký kraj, objekt na p.č. 4/1, jihozápadní průčelí. Autor originálu Lucie Radová 20160413, v MIS NPÚ publikováno 20171104. Zdroj. KS: chmelařské stavby. MDT neuvedeno.

Reference

© Jan Sommer, 20171106