User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Zbořená stavba v agónii poskytuje další informace

Již v podstatě zcela zaniklý dům [http://npu.wikia.com/wiki/%C4%8Cp._1601/II,_V%C3%A1clavsk%C3%A9_n%C3%A1m._47,_Opletalova_1,_Praha,_Nov%C3%A9_M%C4%9Bsto čp. 1601/II v Praze, na Václavském náměstí 47], nezanechal v informačním systému památkové péče žádnou velkou stopu, aspoň co zatím vidíme. Ve sbírce dokumentace MIS (Metainformační systém) je tč. registrována pětice obrázků, přičemž 4 z toho jsou viditelné jen v neveřejné části. Jedná se o celkové pohledy fasád z let 2011 a 2014. Je možné, že tehdy byly nastaveny pouze pro interní užití spíše omylem či z nějaké opatrnosti (kauza se nejspíše řešila úředními cestami, takže nikdo nechtěl být do vydání politického rozhodnutí podezírán z nějakého názoru). Z internetu víme, že řadou fotek disponuje Ústav dějin umění AV ČR, který se veřejně důrazně vyjadřoval ve prospěch záchrany památky (Rostislav Švácha, Martin Mádl). Jistě podobně na tom bude Klub Za starou Prahu, který také hodlá celou kauzu, plnou zvratů, podrobněji analyzovat (svědčí o tom komentáře na FB, „logicky“ teď už nedohledatelné, ale i aktuální vyjádření pro Český rozhlas apod.). Takové instance si informace shromažďují a zpracovávají pro nějaké následné komplexní vyhodnocení, bilancování a pojmenování viníků zkázy.

Fotodokumentace v MIS je ovšem také ve stadiu určitého vývoje, a pracovníci dokumentačních a evidenčních složek NPÚ nemají plnou shodu v řešení otázky, zda v MIS mají být archivovány jakékoliv veškeré zaměstnanecké fotky (jak to předpokládá interní směrnice a prosazuje část památkových informatiků), nebo jen identifikační (každý „objekt“ by měl se zárukou mít prvoplánově srozumitelnou kvalitní fotku identifikující hrad, zámek, chrám, chalupu, kapli, stodolu, nádraží apod.), případně reprezentační (kvůli licenčním nejasnostem ovšem v MIS veřejně nezpřístupňuje fotky většina z několika profesionálních fotografů působících v NPÚ, nebo to má jiný důvod, mně neznámý). Trend k totálnosti této dokumentace sice je citelný (např. v projektu Europeana se objevují tisíce fotek, ilustrující zmatečnost dosavadních zpřístupnění, prostých jakéhokoliv propojení v kontextech). Ale je zřejmé, že fotografující památkáři vytvářejí mnohonásobky dokumentace oproti tomu, co lze dohledat a studovat v MIS (při debatě u desktopu zjistíte, že každý si tvoří svůj nepřenositelný systém složek s nepřebernými tisíci souborů). Navíc je v MIS nesnadné až prakticky nemožné dohledat soubory (fotky) z jedné dokumentační akce. Designéři vyhledávacích (filtrovacích) nástrojů vidí řešení v užívání uživatelských tagů. To ale nemůže fungovat z řady důvodů. Složité zaručeně unikátní tagy si ani jejich tvůrce nezapamatuje (známe to nejen s tím heslem z operety Proso), ani není možné vynutit užívání plně zpětně reprodukovatelných kódů (ve shodě užívaných veškerými odborníky), jednoduché se mohou nešikovně propojovat s dokumenty od jiných autorů, a naopak postrádáme možnost propojit fotky stejné budovy, typu, prvku apod. od různých autorů. Jeví se jako zřejmé, že je potřebný nástroj typu složek (jak je známe z většiny operačních systémů, nástrojů pro správu souborů) a kategorií (jak se spolu s rozcestníky apod. používají na Wikipedii) s tím, že každý soubor bude moci být přítomen v neomezeném množství složek nebo kategorií. Důležitou podporou uživatele přitom je zviditelnit u každého souboru i výpis tagů, složek, kategorií, stránek, které na něj odkazují, případně na něj odkazují z náhledu v textu i v galeriích apod.

Jak to zatím vidím, jsou pro mnohé lidi ochotné se o data dělit útočištěm alba na Facebooku. Další si budují galerie na Rajčeti. To jim nelze upírat, ale asi by se mnozí rádi zapojili do nějakého inteligentního sdílení spravovaného na státní úrovni. To mi vlastně připomíná, že asi nejen na FB právě probíhá intenzivní kampaň dotazování uživatelů na upřesnění polohy galerií, zámků, barů. Není zatím jasné, jestli se podobnými směry angažování komunikty ubírají i Europeana.eu, i když potenciál mají olbřímí. Nicméně je jasné, že reprodukování takového snímku, jaký máme zde, by bez zpřístupnění souvislostí dle lokace (GIS), správní identifikace (parcelní číslo apod.), propojení s dalšími snímky daného prvku, typologickými zařazeními (ostění barokního okna, gotický kvádr, spolie) vlastně nemělo význam (i když nelze popřít, že význam mnohých jevů bývá obecněji doceněn až po čase).

Na připojeném snímku přeci jenom vidíme možný informační význam záběru vcelku obyčejného zdiva se smíšeného materiálu – kamenů i cihel (verze bez popisu v MIS). V horní části fotky vidíme druhotně použitý prvek z pískovce, nejspíše překlad barokního okna (1), pod ním zřejmě gotický opukový kvádr s jasně patrnými stopami opracování zubatým ostřím (plošina, dláto?). Šipky (3) označují pravděpodobnou polohu nároží právě demolované stavby z konce 19. století.