User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Ochranný objekt barokního sousoší na náměstí v Žebráku

« Předchozí « Blog » Následující » 1/ Cíle památkové péče jsou především dva. Jednak prezentace památkových hodnot (uměleckých, pietních, ceny stáří…) co nejautentičtější, spolehlivě přesvědčivou formou. Druhak potom maximální prodloužení životnosti objektu a jeho předání budoucím generacím jako autentického poselství z doby vzniku, ale také jako dokladu kulturní schopnosti naší doby.

2/ Z historie i současnosti víme, že např. právě kamenná barokní sousoší v exteriéru – v intravilánech i v krajině – velmi trpí účinky povětrnosti. Největší škody způsobuje zimní promrzání provlhlého porézního kamene, což v našich podmínkách je především pískovec, případně v některých oblastech různé druhy vápence. (Žulová díla jsou značně trvanlivější, ale také se neobejdou bez průběžné péče a nejsou věčná…) Časté jsou i fatální škody způsobované zejména v soklových partiích solemi, přiváděnými z podloží vzlínající zemní vlhkostí.

3/ Způsoby ochrany kamenných skulptur do značné míry sledují právě cíl snížit či zamezit pronikání vlhkosti do kamene. Vycházejí z dlouholetých zkušeností (vč. pozorování „následků“ dřívějších oprav). Kámen bývá ošetřován různými vodoodpudivými (hydrofobními) chemickými prostředky, které brání vsakování vody do pórů v kameni.

4/ Nicméně asi nejefektivnější je zabránit máčení kamene dešťovou vodou, ale i sněhem (ten je značně nebezpečný proto, že při oblevě z něj pomalu voda vsakuje do kamene, který pak při následném promrznutí zvláště nebezpečně poškozuje). Některé kameny jsou mrazovým škodám zvláště náchylné (např. ty, které se používaly na Plzeňsku). Tak či tak je ohrožení velmi vážné a rozsáhlejší škody mohou být až fatální (pak nezbývá, než autentické dílo uložit do lapidária a nahradit je kopií).

5/ Jedním z řešení, často však z estetického či technického hlediska velmi problematickým, jsou stříšky různých forem. (Dle možností bývají sochy před začátkem mrazů opatřovány různými přístřešky, někdy i obaly – do roku 1989 jsme u nás prakticky neznali např. zimní zakrývání kašen či opatrné ometání sněhu.)

6/ Na snímku zatím poměrně vzácné řešení v podobě prosklené stavbičky se subtilním skeletem z ocelových prvků. Nad terénem jsou větrací mřížky – odpovídající větrací otvory jsou zřejmě vytvořeny i v horní části prosklené pětiboké věžičky.

7/ Přesto je možné, že mikroklimatické podmínky uvnitř takového skleníčku se budou ukazovat jako problematické (i když sklo bude asi opatřeno nějakou determální vrstvou nebo pod.; objekt je částečně zastíněn hmotou kostela a opadavými stromy). Zasklení bude také vyžadovat pravidelné čistění. Pozornost např. formou pravidelného monitornigu si zaslouží i možnost, že prostředí bude vyhovovat některým biotickým škůdcům (možná by přínosem mohlo být i průběžné sledování vnitřních a venkovních podmínek - zejména tedy vlivu skleníkového efektu - ale možná to už někde testováno bylo...). Tomuto ochrannému prostředku je třeba také přát nezájem vandalů…

8/ Pokud se tento způsob osvědčí, je pravděpodobné, že se s podobnými esteticky neutrálními technicistními doplňky památek budeme setkávat častěji.

9/ Sousoší je součástí areálu kostela sv. Vavřince v Žebráku. Památkový katalog: "Východně od kostela v ose presbytáře se nachází sousoší sv. Jana Nepomuckého z roku 1727 od Karla Josefa Hiernleho, umístěné v letech 1982 - 2018 v restaurátorském ateliéru a lapidáriu. Pro ochranu před povětrnostními vlivy bylo po návratu umístěno do skleněné pětiboké vitríny." (nedat.; verif. 20190417)

Edit. 20190823:

10/ V létě roku 2019 byla realizace přístřešku nominována na ocenění v soutěži Patrimonium pro futuro za rok 2018. Nominační text na webu NPÚ. Po 20.8.2019 tato realizace i návrh na ocenění vyvolaly živé diskuse na sociálních sítích.

===Reference===

© Jan Sommer, 20190417