User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Kronika proměn znojemských měšťanských domů, čp. 333

« Předchozí « Blog » Následující » 1/ V MIS se aktuálně objevují i četné digitalizované historické snímky, nejspíše podle originálů archivovaných v brněnském pracovišti NPÚ.

2/ Jedná se např. o sady kvalitních snímků ze Znojma. Na příkladu fasády Jihomoravského muzea, Domu umění si tak můžeme ukázat, že série snímků dosvědčuje docela pečlivou údržbu objektu. Snad jedinou větší změnou je odstranění vnějších okenních rámů s křídla otevíravými ven (poměrně masivní náhrady chátrajících oken novými výrobky zřejmě jsou na jižní Moravě celkem standardním přístupem i ze strany památkové péče).

3/ Jinak se spíše jednalo o dílčí korekce barevnosti či vysprávky a přetření chátrajících částí fasády. Samozřejmě to nevypovídá o tom, co se mohlo dít v interiérech, protože instalace muzejních expozic v členitých historických objektech s místnostmi původně nejroztodivnějších funkcí nejednou vyžaduje i citelné zásahy (rušení a budování příček apod.; časté bývá rušení „rušivých“ doplňků).

4/ Zde tak můžeme být vlastně potěšeni sledem snímků dosvědčujících, že vlastně ten objekt, na který při návštěvě hledíme, je skutečně ON v celé své autenticitě, nikoliv nějaká rekonstrukce či zhmotnělá vizualizace. A nakonec je i toto docela podstatnou stránkou památkové dokumentace.

5/ Rádi opět oceníme i to, že snímky jsou v posledních týdnech zbavené dlouhá léta přetrvávajícího vodoznaku, všeobecně kritizovaného. S tím souviselo i korigování licenčních výminek u snímků. Po trochu překotných úpravách nyní převažuje u snímků zdůraznění toho, že případné užití snímku je možné jen s ohledem na platné znění Autorského zákona.

6/ Náhledy snímků bez vodoznaku jsou také jen mechanickými zmenšeninami většího formátu, který je dosažitelný ve „vlastnostech obrázku“ (nebo jak tomu který prohlížeč říká).

7/ A pravděpodobně již někde je připraven i další snímek, který doloží stav v pozdější době; věřme, že bude také důkazem včasné péče a ochrany existujícího stavu. Jestliže se ovšem takto bude rozšiřovat komplexnost informačního systému, bude jistě potřebné se zabývat i přehlednějším členěním informačního bohatství. Např. tak, aby bylo možné právě filtrovat i jednotlivé části staveb (např. i místností či stěn). Pak možná budou pomáhat i informatické „logiky“ typu BIM apod., kterými se památkáři nejspíše už také zabývají.

8/ Drobně lze poukázat i na "podružné reálie" - měnící se transparenty, cedule, svítidla a jejich nosiče, ale i povrch komunikací. Na to poukazuje výstavka v oknech Ústavu dějin umění v Praze. Zde jsou celkem pitoreskním svědectví na druhém a třetím snímku stolky pro vykládání zboží při trzích, jistě dokumentované lépe i jinde. V mnoha směrech lze takto využívat i historické dokumentace památkářů (samozřejmě nelze opomíjet i obvykle velmi bohaté fotosbírky regionálních, lokálních či oborových muzeí). Čím lépe budou takové digitalizované či digitální pokladnice dostupné, tím lepší službu prokáží zájemcům o historii...

© Jan Sommer, 20191120

PDF