User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Historické plány (pře)staveb

« Předchozí « Blog » Následující » 1/ Historické stavební plány jsou neocenitelným zdrojem informací pro poznání původní podoby (novějších) staveb a geneze proměn, jimiž objekty prošly starší i novější objekty až do nynější doby. Mnohdy jsou samozřejmě nezastupitelně cenným svědectvím, pokud stavby zanikly.

2/ Je vcelku zřejmé, že historické plány jsou cennou součástí obecného a ideově v zásadě nedělitelného kulturního dědictví. Jsou součástí památkové informační hodnoty objektů. Svědčí o starších podobách, o postupných proměnách (i historizujících návratech) do značné míry srovnatelně, jako to činí objekty samotné – třeba tím, že mají gotický portál, barokní okna, secesní výzdobu průčelí… Takovým „zprávám“ rozumíme do jisté míry přesně, ale přeci jenom se nemůžeme orientovat v uměleckých slozích či technických stavebních postupech minulosti zcela exaktně (např. třeba i proto, že nedávná svědomitě provedená památková úprava někdy zakryje či „smaže“ doklady nedávných degradujících proměn). Mnohé také zůstává našim očím skryto pod nepůvodními převrstveními, i když i ta chápeme jako kulturní odkaz, který je namístě chránit pro budoucí generace.

3/ Přesto nejsou staré stavební plány většinou veřejnosti dostupné. Do značné míry to platí o těch, které jsou dosud uloženy v archivech stavebních úřadů, které se obvykle odvolávají na to, že i pro odborné památkové zkoumání by bylo potřebné disponovat souhlasem vlastníka stavby. Proti takové restrikci asi nelze nic účinně namítat, nicméně projev odborného zájmu o stavbu, jakož i to, jak se k němu staví vlastník a správce dokumentace, to jsou výpovědi o stavu památkových „nálad“ v obecnějším měřítku. Ty mohou mít vliv i na to, jak budou dokumenty veřejně dostupné. Mnohé plány obdobné vyobrazenému, jsou již k nalezení v digitální podobě na internetu (např. projekt na stavbu radnice v Doubravě z roku 1924 v Zemském archivu v Opavě, projekt seníku v okolí Třeboně z roku 1881 v třeboňském oblastním archivu). Pak již bude zbývat „jediná“ informační nespojitost, když dokumenty nejspíše dosti dlouho nebudou propojené s ostatními informacemi – fotodokumentací třeba u památkářů, s informacemi v Památkovém katalogu či na Wikipedii…

4/ V tomto případě je ovšem informační nabídka Památkového katalogu a MIS vpravdě nadstandardní, protože dotyčný dům je zde podrobně popsán a k dispozici je i výmluvná fotodokumentace exteriéru domu (podle publikačních pravidel nejsou snímky interiéru veřejně zpřístupňovány).

© Jan Sommer, 20190524