User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Zápisník mizejícího – zápisník vznikajícího

« Předchozí « Blog » Následující » 1/ Hustota informací v Metainformačním systému NPÚ výrazně až utěšeně narůstá. S tím jde ruku v ruce i stoupající možnost informace porovnávat, typologicky, metodicky apod. Postupně také lze sledovat proměny jednotlivých objektů. Vzhledem k tomu, že přírůstky se běžně pohybují kolem 200 položek denně, máme již k dispozici obří banku památkových dat.

2/ Ta je také logicky bezkonkurenční proto, že díky různým výzkumným programům se zájem dodavatelů dat postupně od významných památek a komplexního dokumentačního „pokrytí“ památek zapsaných v Ústředním seznamu kulturních památek přesouvá k podchycení co možná komplexní škály reality, včetně objektů zanikajících, podružných, či nahrazujících původní ztracenou substanci.

3/ Příkladem „zánikové dokumentace“ může být série snímků rozpadajícího se Nechvátalova mlýna v Horní Myslové. Snímky z této truchlivé fáze existence objektu jsou poučením o materiálovém provedení, řemeslných postupech při výstavbě.

4/ Svou cenu pro budoucnost má taková dokumentace bez jediné pochyby. Nyní bychom mohli hledat cesty, jak podobné stavy památek využít i pro vývoj metod provizorních zajištění apod., vedoucích k prodloužení „agónie“ v naději, že třeba ještě nějaká možnost záchrany přijde. Současně můžeme „využít“ i možnost studia postupů degradace a destrukce různých materiálů vystavených „řádění“ klimatu, někdy i vandalství…

5/ Jakýmsi protipólem v památkové dokumentace, dosud spíše přehlíženým, je sběr dokumentace staveb či jejich částí zahájený již v době, kdy jako zcela nové vznikají. Motivovat k tomu lze na základě poznání, že tak vlastně cíleně vytváříme podklady pro možné budoucí zkoumání dnešního chování lidí při stavební činnosti. Na snímcích zachytíme i okolní zástavbu apod. Vlastně tak umožníme od počátku sledovat prostředí, ve kterém stavba rostla, jak stavebník i projektant byli schopní respektovat historické prostředí, reagovat na ně.

6/ To jsou totiž vlastně otázky, které si klademe při studiu toho, co dnes tvoří památkové dědictví, při památkových, stavebně-historických, restaurátorských průzkumech a archeologických výzkumech. Jestliže víme, že takové otázky časem přicházejí, je jen logické dříve (to raději) či později jim začít odpovídat dokumentováním stavebního dění, proměn objektů apod. od jejich samotného začátku. Chtělo by se říci, že by přitom mohl vznikat i jakýsi „pasport památkového potenciálu“, asi nejlépe vycházející z již předepsaného pasportu staveb z hlediska Stavebního zákona.

Poznámky
7/ Recenzní poznámka za okraj. Zajímavé je, že v metadatech snímku z Horní Myslové je uvedeno i klíčové slovo „turbína“. Představu o využitelnosti dat pro další studium by mohlo dát zjištění, kolik a jakých užití tohoto slova lze vyhledáváním získat. Na výsledek Parametrického vyhledávání bohužel nelze získat permalink; mezi uživatelskými klíčovými slovy ve formuláři je třeba dohledat „turbína“ (konstatujeme, že „turbina“ se nevyskytuje) – je výhodné začít do okénka psát, protože podle zapsaného textu se rychle v předlouhém seznamu zobrazení posune k požadované položce (20190414 získáme 10 položek). Jistě nám může pomoci fulltext, kde ovšem zjistíme rozdíl mezi verzí „turbína“ (20190414 60 položek, mezi nimiž nechybějí ty z parametrického vyhledávání) a „turbina“ (20190414 12 položek).

V Památkovém katalogu nám "turbina" nabídne 5 výsledků, kdežto "turbína" 35.

Reference
© Jan Sommer, 20190414