User blog:Sommmerjan/MIS dnes: ...brutální „řez“ domem jako nezastupitelný zdroj historických informací?

« Předchozí | Blog | [https://npu.wikia.com/wiki/User_blog:Sommmerjan/MIS_dnes:_Pomn%C3%ADky_zesnul%C3%BDch..._N%C3%A1hrobky,_kam_se_pod%C3%ADv%C3%A1%C5%A1... Následující] »

1/ Celkem podstatným aspektem vztahu k památkám je snaha o poznání detailů jejich „organismu“ - konstrukčního provedení a řemeslného zpracování, použitých materiálů apod. Ostatně to pomáhá pochopit i sílu pohnutek tvůrčích počinů, jejich symboliky, estetického záměru i odezvy v duši dnešních pozorovatelů, mnohdy nevybavených znalostmi pro pochopení komplexní památkové hodnoty.

2/ Jednou z cest k poznatkům o autenticitě a hodnotách památky v dnešním pohledu je pečlivé sledování a dokumentování takových částí památky, do kterých je za určitých okolností „vidět“. Jednou asi vzniknou takové přístroje, které umožní „rentgenování“ konstrukcí, ale asi ani ty úplně nenahradí možnost nahlédnout do „útrob“ památek.

3/ Vcelku od prvních lekcí dějepisu na základních školách jsme zvyklí respektovat archeologické výzkumy. Postupně jsme se seznámili s významem restaurátorských průzkumů zejména při přípravách obnovy nějaké památky. Zkoumání stavebních konstrukcí má také dlouhou tradici, ale v aktuální památkové péči se jedná především o snahu shromáždit podklady pro nějakou úpravu objektu, aby mohla být provedena co možná citlivě k dochovaným památkovým hodnotám. Jaksi souběžně, ale často bez přímého záměru, je tak obohacován i fundus znalostí typologie a vývoje historických konstrukcí.

4/ Pokud ovšem směřuje objekt k zániku, nebývá např. orgány státní památkové péče, stavebními úřady apod. pociťována nějaká potřeba dokumentace, průzkumu a „sběru“ dosažitelných informací. Přitom právě tehdy je možné získat jinak naprosto nedostupné znalosti o „zrození“ objektů a poučovat se tak o historických řemeslných postupech apod., ale také identifikovat následné změny, doplňky, stylová vylepšení či dřívější poškození. Takové znalosti se pak mohou podílet na vzdělávání nastupujících generací památkářů. Fenomenálním dílem tohoto zaměření je kniha Konstrukce historických staveb od Jiřího Škabrady. Jistě si ji můžeme doplnit dalšími studiemi.

5/ Nicméně můžeme vidět jako nedostatek, že v nynějších přístupech není sběr informací o měněných či zanikajících objektech výraznou prioritou. Jistě jsou jednotlivci i pracoviště, jež mohou být v tomto ostatním vzorem. Nicméně takové „zánikové“ dokumentace nemají takovou váhu před zákonem, jako typicky archeologické výzkumy a restaurátorské průzkumy. Pro provádění stavebně-historických průzkumů (SHP) a operativních průzkumů a dokumentací (OPD) disponujeme metodikami, ale v těch v duchu dosavadních přístupů postrádáme důraz na zkoumání zanikajících objektů (protože důvod zkoumání je tradičně spatřován v získávání podkladů tam, kde se směřuje k rozhodování o způsobu opravy. Získávané poznatky jsou veřejně prezentovány a interpretovány hlavně na specializovaných odborných konferencích nebo v odborných časopisech.

6/ Proto vlastně také není vyvinut nějaký způsob „systematického“ začleňování sbíraných poznatků do zatím imaginární on-line encyklopedie, která by tak mohla být průběžně na základě jakéhokoliv zjištění upřesňována, aniž by to vyžadovalo časově a ekonomicky náročné vytváření nové a nové aktualizované verze tištěné publikace. O tom, že by taková platforma spolupráce při zpřístupňování a třídění poznatků mohla dávat smysl, ukazují např. i některé značně aktivní Skupiny či Stránky na Facebooku.

7/ „Výhodnost“ zánikové dokumentace nám může ukázat čerstvý snímek v MIS. Jedná se vlastně o katastrofickou událost, kdy došlo ke zřícení venkovského patrového domu z 19. století. Zřejmě kvůli dlouhodobé neúdržbě a postupnému vývoji konstrukčních závad došlo k pádu průčelní zdi. Dům tak byl vlastně „rozpárán“ způsobem, který připomíná idealizované řezy stavbami, jak jsou prezentovány v odborné literatuře i v elaborátech SHP. Tam převažují schématická barevná rozlišení jednotlivých stavebních etap apod., protože je to velice přehledný nástroj pro sdělení historických poznatků projektantovi opravy, památkovým orgánům apod.

8/ Nyní však na příkladu aktuálního snímku z MIS zděšeně stojíme před tragédií, kdy po pádu či demolici průčelní zdi hledíme nikoliv na idealizovaný analytický řez historickou budovou, ale hledíme téměř „hladký“ řez konstrukcemi, jakoby byl vytvořený nějakou obří pilou… „Krásně“ tak vidíme krov s vaznými trámy (na nich jsou patrné hustě přibíjené latě, jež byly zřejmě omotány povřísly, což pak zespodu zakrývala zřejmě hlinitá omazávka), charakter obvodového zdiva, konstrukci odstraněných stropů. V pozadí na vnitřní příčné zdi vidíme lichoběžníkové těleso komína, pokračujícího půdou vzhůru nad střechu. Vlevo dole v přízemí nejspíše bývala černá kuchyně. Na obvodové zdi vpravo vidíme konce odřezaných stropních trámů nad přízemím (trámy byly položeny na dochovanou fošnu). Dále vidíme stopy změn tvarů dveřních otvorů apod.

9/ Snímek byl pořízený památkářem při cestě za jinými úkoly. To nám vlastně ilustruje i současný stav, kdy většina takových situací vůbec dokumentována není. Ale nemůže nás nechat úplně chladnými to vědomí, že takové nezastupitelné informace nejsou systematicky zaznamenávány. Troufám si soudit, že jsou tak významné, že by jim měla být věnována pozornost i na legislativní úrovni.

© Jan Sommer, 20181105