Vernakulární architektura

Slovník > Architektura / Architektura (rozcestník)

'''Rozpracováno! Ve stavu nástřelu!'''

Obvykle architektura spjatá s venkovským lidovým prostředím, odlišující se od "slohové" architektury projektované kvalifikovanými architekty. Z používaných definic v zásadě plyne plná shoda s naším tradičním označením lidová architektura. Takže vzniká otázka, proč se zavedeného termínu nedržet i nadále a neudržovat si jej jako víceméně ...vernakulární součást naší terminologie etnografie i památkové péče...

Z reakcí lze rozpoznat, že část odborníků tento termín vůbec nepoužívá ani ve vzájemné komunikaci, ani v rámci administrativní agendy ve vztahu k vlastníkům památek, kdežto v některých částech informačních památkových systémů je výskyt nepřehlédnutelný. Z důvodů mých vlastních nejasností tento pokus:

Příklady definic
"Vernakulární architektura (z angl. vernacular architecture podle lat. vernaculus – domácí, původní, ryzí), od 90. let 20. stol. se používá i ve slovanských jazycích pro označení architektury tradiční a převážně autochtonní (vyrůstající z podmínek raně středověkých vázaných na určitý kulturní region) na rozdíl od architektury inovované modernizací netradičního původu nebo vlivem působení tradice jiného kulturního regionu; termín se běžně používá v anglické odborné literatuře od 2. čtvrtiny 20. stol. a nahrazuje nepřesnost pojetí hranic lidovosti (nelidovosti), venkovanství (městskosti) a tradičního stavitelského amatérství či anonymity (profesionality či autorství). Termín „vernakulární“ byl převzat z dialektologie. VA" - Lit. Langer, J.: Ľudová alebo vernakulárna architektúra? (PM 2002, č. 4). In: Josef Vařeka, Václav Frolec: Lidová architektura: Encyklopedie, druhé, přepracované vydání, Grada, Praha, s. 327. "Vernakulární stavby reprezentují typy, které jsou v dané oblasti běžné v daném čase. Z toho vyplývá, že určitý druh budovy může být kdykoli 'vernakulární' v jedné oblasti, a 'non-vernakulární' na jiném místě. A v každé oblasti se také může v průběhu času měnit z 'non-vernakulárního' na 'vernakulární'. Jinými slovy, žádná stavba není nebo je 'vernakulární' pro své vlastní kvality, ale je to na základě místních souvislostí, ve kterých sdílí své vlastnosti s mnoha dalšími místními objekty. Identifikace 'vernakulárních' staveb plyne ze znalosti souvislostí." Eric Mercer, English Vernacular Houses, 1975 ("Vernacular buildings are those which belong to a type that is common in a given area at a given time. It follows that a kind of building may at any one time be 'vernacular' in one area, and 'non-vernacular' in another, and in any one area may change in the course of time from 'non-vernacular' to 'vernacular'. In other words, no building is or is not 'vernacular' for its own qualities but is so by virtue of those which it shares with many others, and the identification of 'vernacular' buildings is very much a matter of relative numbers.")
 * "VA" zde mluví o tom, že výraz "vernakulární" nahrazuje nepřesnost pojetí hranic... Trochu ironicky k tomu lze poznamenat, že ji skutečně neodstraňuje, ale nahrazuje jinou...

Příklady užití
Příspěvek na konferenci Zrození lidu v české kultuře 19. století (Plzeňská sympozia k problematice 19. století, 39, 28.2.-2.3.2019). "Věra Vostřelová, Moderní nebo národní? Vernakularismus v české a českoněmecké architektuře po roce 1900".

Tomáš Efler v Anketa: Rekonstrukce? (asb-portal.cz). (20190204). "...Pokud komentář zúžíme na obnovu historické architektury našeho architektonického dědictví, ať už podléhá zákonné památkové ochraně či nikoliv, formulování určitých doporučení by bylo samozřejmě odlišné například pro konverze industriální architektury, obnovu vernakulární venkovské zástavby či revitalizaci poválečné architektury, nemluvě o památkách gotických či barokních..."

Artslexikon lidovou a vernakulární architekturu akceptoval do komplikovaného souhrnného názvu stránky Architektura lidová (vernakulární) (folk architecture (vernacular)) (verif. 20190317) a doplňuje vysvětlení "Od 90. let 20. stol. se také používá ve slovanských jazycích pro označení tradiční architektury výrazu vernakulární architektura (podle lat. vernaculus – domácí, původní, ryzí). Označuje převážně autochtonní architekturu, která není inovovaná modernizací nebo vlivem působení tradice jiného kulturního regionu."

Společnost pro obnovu vesnice a malého města (SOVAMM) ve svých prezentacích uvádí termín "vernakulární architektura" běžně, přičemž s "lidovou architekturou" již nepočítá ani jako s ekvivalentem. Např. používá jen tag vernakulární architektura a termínu "lidová" se zřejmě cíleně vyhýbá. Nezdá se, že by ve svých textech tento stav vysvětlovala. (verif. 20190317)

Tak trochu "provokací" v rámci monologického hledání smyslu termínu je blog Vernakulární informační systémy.

Vernakulár. V MIS použito v popisech fotografií několika jednodušších staveb zřejmě jako výsledek snahy o kondenzované označení "charakteru" staveb. (verif. 20211129)

Svět
M. Zoksimovska: The Macedonian Vernacular Architecture (20160819; verif. 20191014)

Architektura tradičních obydlí představuje významnou část makedonského stavebního dědictví. Zvláště i proto, že obvykle jsou součástí zástavby měst, kde ovlivňují územní plánování a podílejí se na historickém panoramatu. Vývoj vernakulární architektury plynul po staletí ovlivňován různými přírodními, sociálními či ekonomickými faktory a přinesl osobité kreace rozmanitých stylů, forem a článkoví. Tvůrčího vrcholu díky kombinaci všech estetických, tradičních a místních faktorů, v korelaci s mistrovstvím makedonských řemeslníků tato architektura dosáhla svého vrcholu v 19. století. ("Traditional residential architecture represents significant part of the Macedonian build heritage. Especially, since they usually  are a part of the urban area of the city,  affecting  the urban planning of the cities and completion of the archaic city skyline. The development of the vernacular architecture went trough centuries under the influence of different natural, social, economic factors and brought outstanding creations showing diversity of styles, forms and decorations. In creative sense of conception of all the aesthetic, traditional and local factors, in correlation with the skill and activity of the Macedonian master-masons this architecture has reached its peak in the 19th century.")

Mitchell Phelps: Vernacular Architecture in the Mid-West United States (20160819; verif. 20191014)

(Vernakulární architektura) je definována jako struktury, které skupiny lidí vytvářejí pro každodenní použití - jedná se o budovy, které nejsou projektovány profesionální architekty, ale jsou plodem lidové kultury, zhotovené členy komunity k uspokojení určitých potřeb či tužeb a vyplývají z místních zvyklostí“. (It’s defined as “structures that groups of people make for daily use—that is, buildings not designed by professional architects but representative of folk culture, produced by members of the community to meet certain needs or desires and guided by the conventions of locality”.)

Odkazy
Protiklad: Polite architecture (en.wikipedia.org) (ver. 20190311). V české literatuře zatím asi bez většího ohlasu. Na české Wikipedii je v heslu "Lidová architektura" uváděna "Plánová architektura", projektovaná školenými architekty.

Protiklad mezi "lidovou" architekturou, jejíž technika a formy plynou především z lokálních materiálových možností, podmínek životního prostředí a místního hospodářského využití vidí česká Wikipedie v "plánové architektuře" - ta ale zatím nedisponuje vlastním heslem. Připomenut je i termín "vernakulární architektura", ovšem s tím, že se jedná o označení lidové architektury v některých cizích jazycích. Lidová architektura (cs.wikipedia.org) (verif. 20190317). Toto pojetí lze označit za celkem vyhovující jazykově i obsahem stručné definice.

Neovernakulární architektura. Tak bývají označovány projevy snah o návraty k přírodnímu stavění, např. v protikladu k odlidštěné architektuře brutalismu 60. a 70. let 20. století apod. Nicméně se tento pojem např. v naší literatuře objevuje u architektonických snah o napodobování venkovských stylů např. v období historismů kolem roku 1900, případně i ve 20. letech 20. století. Je to způsobeno i tím, že se o obsahu těchto pojmů vlastně neprovádí odborná diskuse - někdo je začne používat jako určitý projev výsadního "odbornického" přístupu, který pak část odborné komunity operativně napodobí.

K tématu se dne 20210122 dopracovala debata pod fotkou několika "nadčasových" novostaveb, u kterých vznikají rozpory, zda je správné nestavět "současně", ale vlastně "vernakulárně". K tomu komplexněji Jan Pešta v komentáři an.: Já myslím, že to slovo "vernakulární" k nám vlastně nepatří - používáme ho jedině v komunikaci se západoevropským prostředím. Stejně tak nepatří třeba do Ruska či Itálie. A můžeme si to zesložitit ještě používáním termínů lidová architektura / stavitelství.
 * V zásadě lze pojetí místní / tradiční / lidový / vernakulární uchopit v Evropě asi takto:
 * 1) ve střední E, u nás a okolí, je slovo "lidový" vcelku na místě, neboť je vyjádřením, že obydlí lidových vrstev se liší od "slohového" stavebního projevu privilegovaných vrstev - ovšem mocně z něj čerpá (a občas i naopak).
 * 2) západní E - tam je to vernakulární na místě, neboť téměř vše je místní a liší se jen "importovaná" sídla velkých investorů - ty palladiánské zámky a pod.
 * 3) jižní E - tam se stavební rozdíly stírají v tom smyslu, že stavební tradice vycházejí víceméně z vyššího stavebního prostředí antiky (toskánské vily...)
 * 4) severní a severovýchodní E - tam je to podobně, ale naopak: i stavební projev privilegované vrstvy se odvíjí z místně tradičních technologií (ruská šlechtická usáďba je postavená jako celodřevěné sídlo).
 * Ale veškerá generalizace je samozřejmě zjednodušující... nicméně zpět k té Belgii: mně se to líbí tím, že je to opravdu ono vernakulární. V Z a SZ Evropě těžko rozlišíme, je-li domek z roku 1600, nebo 1900... (a nebo 2020) a proč ne? Prostě je "místní". U nás LA prošla ve své výtvarné i konstrukční podobě rychlejším a bouřlivějším vývojem. Třeba v J. Čechách byly ještě okolo 1850 standardem roubené nabílené domy s došky, o 30 let později již výstavné zděné usedlosti ve štítové orientaci, pak okolo 1900 podélné usedlosti a nakonec okolo 1920 třeba ten nádražní styl... Co je "místní" či "původní"?
 * Ten "vernakulární trend" by se snad mohl vztáhnout na obecné stavby bez dekoru, stodoly třeba. Ale víme, že nápodoby zdobených jihočeských statků vypadají stejně trapně, jako módní pseudoroubenky v Podkrkonoší.
 * Ještě jinými slovy: vernakulární architektura se nenapodobuje, ona prostě jako vernakulární vzniká. Lidová architektura naproti tomu spontánně nevzniká, ale je napodobována.

Wikipedie
Category: Vernacular architecture (en.wikipedia.org) (ver. 20190311)

Vernacular architecture (en.wikipedia.org) (ver. 20190311)

Estonian vernacular architecture (en.wikipedia.org) (ver. 20190311)

Weby
Webarchiv.cz. Klíčové slovo "Lidová architektura"; 20190315: 8 výsledků. "Vernakulární architektura" tč. = 0.

Jiné
(Ed. 20220103:) "Studio vernakulární architektury". Není v tom aspoň trochu protismyslu? "Pojem „vernakulární“ lze chápat jako označení architektury a stavitelství spojeného s místní lokální tradicí, tedy v odlišnosti od klasické, internacionální a globální architektury." Přitom se na jiném místě téhož textu používají zřejmě ekvivalenty jako "regionálně specifická arcitektura", v našem prostředí možná lépe vystihující.

20211215 | Javier Syquia: A Rejection of the Term “Vernacular” (online: futuress.org) (verif. 20220103). Diskuse k "urážlivému", dehonestujícímu podtónu výrazu ve spojitosti s profesionálním reklamním designem v "bývalých koloniích".

(Ed. 20220103:) Termín se v nejrůznější literatuře dnes objevuje s rostoucí frekvencí v souvislosti s hledáním "udržitelné architektury", šetrné k životnímu prostředí. Např. © Jan Sommer, 2019 (občas probíhají editace, mj. 20210122, poslední 20220103)).