User blog:Sommmerjan/MIS dnes: ...když někdo miluje vodní mlýny...

« Předchozí « Blog » Následující » 1/ V posledních měsících se vskutku pozoruhodným způsobem vyvíjí obsah Metainformačního systému NPÚ (MIS). Již se to tu vícekráte zmiňovalo. Připomínal jsem i to, jak aktualizace sledovat (je to trochu jako drbání pravou rukou v levém uchu). Nicméně tím, jak se postupně přeci jenom daří získávat a přesvědčit odborné pracovníky o účelnosti i perspektivnosti tohoto nástroje, je defilé přírůstků čím dále pozoruhodnější. Svědčí také o rozsahu a vlastně bezbřehosti odborného záběru památkového zkoumání i rostoucí systematičnosti dokumentování oprav, nebo v horším případě destrukce památek – to má ale obří archivní význam.

2/ Sice trochu zamrzí absence systematické práce např. s klíčovými slovy (vyhledávání je produktivněji možné vlastně jen fulltextem tam, kde autoři záznamů nevynechají žádné podstatné slovo). Ale to je možné napravit nasazením nějaké redakčně korektorské kapacity, protože je jasné, že stovky přispěvatelů do MIS nebudou moci vždy postupovat úplně ujednoceně. Naopak se musí počítat s rozdíly podle specializace autora dokumentu, momentálního zadání, které plní apod. Fotografie prakticky vždy obsahují přemíru dalších informací, které mohou autorovi snímku z různých důvodů unikat. Tím spíše to platí pro pověřence, který obdrží snímky bez podrobných podkladů od fotografa. Správce klíčových slov (ajv.) by naopak mohl obstarávat zpětnou vazbu dotazováním na fotografy, anebo si ku prospěchu komplexnosti systému nechat od fotografa vysvětlit, co a jak.

3/ Ideální by bylo toto vše propojit i s výkladovým odborným slovníkem, kde by také mohly být efektivně využívány dokumenty z MIS jako dobře srozumitelný ilustrační materiál. Přitom by mohla pomáhat i ta klíčová slova...

4/ Příklad bychom si mohli ukazovat také na příkladu čerstvého snímku vodního mlýna. Vodní mlýny jsou prakticky ve všech dochovaných (i poškozených) příkladech značně archaické budovy. poslední byly budovány či spíše modernizovány na počátku 20. století, kdy je nahrazovaly především mlýny parní a záhy též s elektrickým pohonem. Díky instalaci vodních turbin s elektrickými generátory hrály mlýny nemalou roli i v počátcích pronikání elektrifikace na venkov.

5/ Technické zařízení mlýnů často v následujících desetiletích podléhalo zkáze, protože je nebylo prakticky možné adaptovat pro nějaký nový účel. Na druhé straně značná hmotnost a rozměry velké části prvků vedly mnohdy k ponechání na místě, pokud majitel nepotřeboval mlýnici využít nějak jinak. Nicméně nyní dochází k dalším ztrátám právě při změnách majitelů, kteří nyní často přicházejí s požadavky na likvidaci dochovaných částí. Ty pak několik nadšenců za podpory či pochopení památkářů i muzeí usiluje zachránit. Speciální význam má nevelký počet mlýnů zachráněných ve skanzenech (Zubrnice) či muzealizovaných (Hoslovice) a samozřejmě také objekty zachráněné osvícenými vlastníky.

© Jan Sommer, 20181125

Odkazy
Památkový katalog