User blog:Sommmerjan/MIS dnes: Obrození památky v "přímém přenosu"

« [https://npu.fandom.com/wiki/User_blog:Sommmerjan/MIS_dnes:_Mimo%C5%99%C3%A1dn%C3%A9_hl%C3%A1%C5%A1en%C3%AD_n%C3%A1dra%C5%BEn%C3%ADho_rozhlasu:_Pozor_na_3._n%C3%A1stupi%C5%A1ti!_Zanik%C3%A1_tu_kus_historie! Předchozí] « Blog » Následující » 1/ Památek je přes 40.000 (toto číslo se objevuje v médiích i v citovaných výrocích odborníků), veřejně dostupných dokumentů v MIS je nyní 467076 – to znamená, že na jeden objekt vychází přes 10 dokumentů (většinou se jedná o fotky, ale četné jsou i scany evidenčních dokumentů, výzkumné zprávy, metodiky…). V této „kalkulaci“ jsou ovšem zahrnuty i hrady, zámky, kláštery, archeologické památky, ale v notném rozsahu také výsledky zkoumání a dokumentace objektů, které památkami nejsou a nebudou (jde např. o plošné srovnávací výzkumy moderní architektury, technických objektů apod.; pokud jsem zvolil správný filtr, týká se chráněných památek či území „jen“ 239863 veřejně dostupných dokumentů – tedy něco přes 5 „na památku“).

2/ Je tedy vcelku zřejmé, že spíše vzácně se setkáme s dokumentací proměn nějakého objektu, nebo dokonce jeho sledování během oprav či zániku. Jistě jsou vytvářeny a evidovány mnohé další dokumenty – vzniká dokumentace odborných garantů památkové péče, příslušných výkonných orgánů, projektantů, řemeslníků… V případech mediální zajímavosti památky dokumentují i přizvaní novináři. A dnes nelze pominout impozantní množství fotek vytvářené kolemjdoucími nebo „stroji“ (snímkování ze satelitů, letadel, dronů; scanování ulic i interiérů v globálním měřítku apod.). Většina takových dokumentů zůstává bez šance na kontext třeba s tím, co spravují památkáři. Část (zlomek) je nadšeně sdílena na internetu cestou sociálních sítí, většinou ovšem takovým způsobem, že se spíše podílí na informačním šumu (detailní snímky bez popisu či lokalizace), i když to celkem přispívá k budování a tmelení památkám nakloněné komunity.

3/ Možnosti MIS jsou přesto spíše nevyužité. Také proto jsem zde spíše vzácně uváděl příklady „seriálů“ s dokumentací zajímavých objevů či prostě dokládajících způsob opravy, použité pracovní postupy apod., tak aby bylo možné snadno „sáhnout“ do archivu, až třeba za desítky let bude posuzována substance památky pro rozhodnutí o další opravě.

4/ Příkladem k úvaze by nám mohla být nepříliš výrazná užitková stavba v areálu jednoho z nejvýznamnějších jihočeských klášterů v Milevsku. Kovárna čp. 568 pochází zřejmě zčásti z doby kolem či před polovinou 19. století a prošla několika dílčími změnami. Nejviditelnější je na exteriéru široké okno v severozápadním průčelí a „břízolitová“ omítka nejspíše ze 60. let 20. století, kdy interiér sloužil obytným účelům a kovárna byla asi stále příležitostně využívána.

5/ V posledních desetiletích však byl objekt nevyužitý a ani vlastník (v majetkových restitucích po roce 1989 byl celý areál navrácen premonstrátskému klášteru v Praze na Strahově) neplánoval objekt zachránit a vybavit nějakou funkcí. Památka se tak ocitla na pokraji zkázy.

6/ Přesto se během letošního roku daří objekt rehabilitovat a jeho hrozící zánik odvrátit. Jednáními s památkáři a asi i díky podpoře ze strany státu (odborné a úřední konání je dokládáno na dalších místech paměťových institucí) objekt bude moci dále dotvářet kolorit zvláštního místa mezi přístupem k Milevskému muzeu, bývalým vodním mlýnem a částečně již zaniklým velkým hospodářským dvorem. Připomeňme si ještě skutečnost, že (jiho)východně navazující budova nad místní silnicí obsahuje relikty raně gotického patrového stavení se zachovaným profilovaným portálkem – v současné době je také ohrožena v důsledku dávné ztráty funkčního využití.

7/ Proměny objektu mohou být dokumentovány i různými aktuálně dostupnými zdroji, jakými jsou mapy velkých vydavatelů (Google, Seznam). Tam je také možné ocenit "timelinu" s nabídkou zobrazení objektu v postupných proměnách, nakolik jsou snímky k dispozici.

8/ Tím spíše však zalitujeme toho, že vlastně nepozorujeme žádný zájem aparátu podpořit spolupráci nadšenců fotografujících památky. Tím více jsou samozřejmě viditelné a hodné ocenění záslužné snahy tématicky rozrůzněných projektů (regionálních, situačních, typově vyhraněných...). Velký kapacitní rezervoár pro data sice nabízí Wikipedie, ale pro mnoho lidí je asi komplikované právě nesnadné třídění témat či diskutabilní možnosti součinnosti týmů.

9/ Mimoto právě potřeba památkové dokumentace proměn objektů vč. nejrůznějších detailů, které nemají podstatný význam pro srovnávací studium apod., vysloveně volá po vybudování nějakého systému podpory (a ocenění) součinnosti při dokumentování památek i čehokoliv ostatního. Ale je možné, že toto vše bude ve správnou chvíli nějak technicky vyřešeno, že je nyní brzy na takové myšlenky.

© Jan Sommer, 20190821

PDF.